Rytilehtola
KALASTAJAN KYLÄ
Lehtolassa on oivat puitteet kalastusharrastukseen ihanan järvimaiseman keskellä. Kylässä on merenkulkulaitoksen rakennuttama kalasatama, joka palvelee kalastajia. Sataman kupeessa sijaitsee myös kylän uimaranta.
Ottavaaran luola
Ottavaaran luolaa pidettiin pitkään Suomen pisimpänä luolana, mutta 31 metriä pitkä rakoluola ei ole enää edes Lapin pisin, sillä Rovaniemen Korouomasta löytyy 35-metrinen Karhunpesäluola. Hieno vierailukohde Ottavaaran luola silti on!
Rakoluolat ovat syntyneet joko maanjäristysten tai mannerjään vaikutuksesta yleensä viimeisen jääkauden loppuvaiheissa, kun mannerjään paine musersi ja lohkoi kallioita ja synnytti rakoluolia. Myös jään sulamisen jälkeisen paineen hellittäessä syntyneet maanjäristykset ovat voineet synnyttää luolastoja.
Viimeisin jääkausi jylläsi Lapin perukoilla maisemia noin 8 000–12 000 vuotta sitten, joten Ottavaarankin luola on ikivanha, mutta vaaran kallioperä on vuosimiljardien takaa ja se on voinut kokea useampiakin jääkausia ja muita luonnonmullistuksia.
Luolan suuaukko on korkean ja jyrkän kalliopahdan alla etelään viettävällä vaaran rinteellä. Viime vuosina routa on rikkonut kalliota ja lyhentänyt luolaakin. Luolansuun alla on jylhä kivirovakko. Luolassa on tilava kammio, missä on kuin makuusijaksi muovattu rahikin.
Luola on ollut tunnettu jo kauan. Toimittaja Eero Leskelä opasti Jumiskon voimalaitoksen rakentajia ja matkailijoita Jumiskon Lomakylästä luolalle 1950- ja 60-luvuilla.
Luola on ollut myös eläinten piilopaikka ja Vaales Haste sai luolasta saaliikseen ilveksen joskus 1960-luvulla.
Ottavaara sijaitsee Ailankajärven rantamaisemissa. Vaara kohoaa järven rannalta 370 metrin lakikorkeuteen. Alueelle ei ole opasteita.
![](https://kemijarvi.demous.fi/wp-content/uploads/2024/03/rytilehtola1.jpg)
![](https://kemijarvi.demous.fi/wp-content/uploads/2024/03/rytilehtola2.jpg)
![](https://kemijarvi.demous.fi/wp-content/uploads/2024/03/rytilehtola4.jpg)
![](https://kemijarvi.demous.fi/wp-content/uploads/2024/03/rytilehtola3.jpg)